KURZUS: CAD alkalmazások 1.

MODUL: IV. modul: Műszaki rajzelemek

12. lecke: Méretezés

| A műszaki rajz valamely műszaki gondolat rajzban való közlésének eszköze, egyezményes jelölési módszerek alkalmazásával. Így definiálja a műszaki rajzot a szabvány, és felsorol a rajzokra vonatkozóan számos műszaki rajzfajtát, mint pl. törzsrajz, összeállítási rajz, kivitelezési tervrajz, alkatrészrajz stb. Kivitelezési rajz és alkatrészrajz nem létezik méretek nélkül, úgy is fogalmazhatunk, hogy ezeknek meghatározó eleme a méret. Elegendő és ellentmondásmentes méret nélkül egy alkatrészt nem lehet legyártani. Ezeknek a műszaki rajzoknak a készítésekor a méretezés jelenti a munka döntő hányadát.
A méretek összetett rajzelemek, amelyek leggyakrabban két méretsegédvonalból, ezekre merőleges méretvonalból, a méretvonal két végén mérethatárolóból (általában nyílhegy) és méretszövegből állnak. A méretszöveg leggyakrabban a szóban forgó méret mérőszáma. A méret alkotóelemeit minden méretnél külön-külön megrajzolni rendkívül hosszadalmas lenne. Erre azonban nincs szükség, mert a méretező parancsok a méret típusának megfelelően a felhasználótól kért paraméterek alapján automatikusan elkészítik és elhelyezik őket.
A méret rajzelem elemei alapbeállítás szerint összetett rajzelemet alkotnak. Az ilyen méreteket asszociatív méreteknek nevezzük. Az asszociatív méreteket egyetlen rajzelemként lehet kezelni, aktualizálni.
Az asszociatív méretet az EXPLODE (X) paranccsal tudjuk elemeire szétbontani. A szétbontott méret elemeit rugalmasan, külön lehet kezelni úgy, mint az eredetileg nem asszociatív méretet. A szétbontáskor azonban a 0 nevű fóliára kerülnek a méret elemei, ezzel megváltozik a színük is, vagyis elveszítik eredeti tulajdonságaikat. Ezeket a tulajdonságokat vissza tudjuk állítani olyan többletmunkával, amelyet elkerülhetünk, ha eredendően nem asszociatív méretet készítünk, ha ez valóban indokolt. A méretek szétbontását emiatt célszerű mellőzni.
A rendelkezésre álló méret rajzelemeket a következő módon csoportosíthatjuk:
Hosszméretek: vízszintes helyzetű, függőleges helyzetű, rajzelemhez igazodó helyzetű, rajzelemhez viszonyítva elforgatott helyzetű, bázisvonaltól induló, láncszerű vagy folyamatos, koordinátákkal megadott méretek. Átmérő és sugár méretek. Szögméretek. Mutatóvonallal megadott méret. Középjel és középvonal. Alak- és helyzettűrések.
Ezeknek az összetett rajzelemek méreteit, méretsegédvonalak hosszát, mérethatárolók típusát, méretét, mérőszám formai és tartalmi megjelenítését stb. ún. méretezési stílus határozza meg.
Az alapértelmezés szerinti méretezési stílus attól függően változik, hogy milyen sablonfájlt használunk. Az acadiso.dwt sablonfájl használatakor automatikusan az ISO-25 lesz az alapértelmezés szerinti méretezési stílus.
A magyar szabványok is a nemzetközi szabványokat követik, ezért a továbbiakban forrásként az ISO-25 méretezési stílust használjuk a méretezési stílusaink készítéséhez is.
Valamennyi méretezési stílusunk az ISO-25-nek a leszármazottja, vagy másik oldalról nézve, eredendően minden méretezési stílusunknak az ISO-25 az őse.
Az új méretezési stílus készítése nem más, mint néhány méretezési változó módosítása, majd az összes, tehát a módosított és a nagyobbrészt nem változtatott méretező változók aktuális értékeinek elmentése egy, a beállítási értékekre jellemző néven.
A javasolt eljárás a következő:
készítünk egy saját méretezési stílust az ISO-25 stílusból származtatva (ld. méretezési stílus részt) készítünk egy fóliát a méretezési rajzelemek számára, beállítjuk méretezéshez használt fóliának kiteszünk egy hosszméretet saját stílusunkkal, majd a stílusunkon elvégezzük a szükséges módosításokat ezután elkészítjük a rajzunk méretezését.
Tehát a méretezés megkezdése előtt ajánlott a méretezéshez méretezési stílust létrehozni, beállítani, hozzáigazítani a rajzunk nagyságrendjéhez, továbbá a méret rajzelemek számára ajánlott külön fóliát készíteni és az első méret megadásakor azt beállítani.
Az aktuális, alapértelmezett méretezési stílust a Home menü, Annotation paneljén állíthatjuk be, de méretezéskor ajánlott az Annotate menü, Dimension paneljét használni.
A méretezés megkezdése előtt itt ellenőrizzük és állítsuk be a méretezési stílust és a méretezéshez használt réteget.
A beállítás után kezdhetjük a méretezést a Dimension panelen található számunkra megfelelő eszköz kiválasztásával. A rajzelem pontos elhelyezéséhez tárgyraszterpontokat kell használni.
Hosszméretek
Vízszintes és függőleges helyzetű
Indítható Linear ikonról vagy DIMLINEAR paranccsal a két végpont megadása után, a méretvonal helyét kell megadnunk.
Rajzelemhez igazodó helyzetű
Indítható Aligned ikonról vagy DIMALIGNED paranccsal a két végpont megadása után, a méretvonal helyét kell megadnunk.
Bázisvonaltól induló
Miután elhelyeztünk egy hossz- vagy illesztett méretet, az ikonra kattintva folytathatjuk a méretezésünket bázisvonalasan. Ilyenkor egy bázisvonaltól indul a méretvonal, és a méretek a bázisvonaltól értelmezzük.
Láncszerű vagy folyamatos
Miután elhelyeztünk egy hossz- vagy illesztett méretet, az ikonra kattintva folytathatjuk a méretezésünket láncszerűen. Ilyenkor a méretvonalak folyamatosan követik egymást.
Koordinátákkal megadott méretek
Indítható az Ordinate ikonról vagy DIMORDINATE paranccsal. Koordináta méretezéskor egy bázist kell kijelölnünk és a bázishoz viszonyítjuk a koordinátákat. A koordináta-rendszerünk origóját az UCS paranccsal áthelyezzük a bázispontba majd indítjuk a méretezést.
Sugár és átmérő méretek
Indítható Radius vagy Diameter ikonról esetleg DIMRADIUS, DIMDIAMETER paranccsal az ívre, körvonalra kattintás után, a mérőszám helyét kell megadnunk.
Szögméretek
Indítható Angular ikonról esetleg DIMANGULAR paranccsal a két szögszárat kell megadnunk, majd kijelöljük a mérőszám helyét.
Ívhossz megadása
Indítható Arc Length ikonról esetleg DIMARC paranccsal az ívre kattintás után, a mérőszám helyét adjuk meg.
Középjel és középvonal
A Center Mark és Centerline eszközzel középpontokat és tengelyeket adhatunk meg nagyon gyorsan, beállítása nem a méretezési stílustól függ. Az Annotate menü Centerlines paneljén érhető el a két eszköz.
A Center Mark ikonra kattintva indul a CENTERMARK parancs, körvonal vagy ív kiválasztása után elkészíti a középvonalat. A középvonalat egyedi tulajdonságlapján keresztül módosíthatjuk.
A Centerline ikonra kattintva indul a CENTERLINE parancs, két párhuzamos egyenesre kattintva közé felveszi a tengelyvonalat. A tengelyvonalat egyedi tulajdonságlapján keresztül módosíthatjuk.
Egyesített méretezési eszközök, DIM
Az AutoCAD néhány évvel ezelőtt egyesítette a méretezési eszközöket egyetlen DIM parancsba. A parancs automatikusan felismeri a rajzelem típusához hozzárendelhető méretezési rajzelemet, ezt is használhatjuk. Automatikusan a parancs hossz-, sugár és átmérő méret megadását kezdi, de lehetőségünk van opció választásával szög, bázisvonaltól induló, láncszerű vagy koordináta-méretek megadására is.
Méretezési stílus
Új méretezési stílust a Dimensions panelen található ferde nyíllal vagy ikonra kattintással hozhatunk létre. Parancssorba a DIMSTYLE (DIMSTY) parancs begépelésével indul.
Itt a rajzunkban található méretezési stílusokat (Styles) láthatjuk a Modify... gombbal módosíthatjuk a kiválasztott stílus beállításait, a New... gombbal új méretezési stílust hozhatunk létre. A kiválasztott stílust a Set Current gombbal itt is aktuálissá tehetjük.
Az ISO-25 stílus beállításait nem tanácsos átállítani, hiszen munkánk során előfordulhat, hogy többféle méretezési stílusra van szükségünk, amit az ISO-25 stílusból származtatunk.
A New... gombra kattintva megadjuk a méretezési stílusunk nevét a Start With mezőben az ISO-25 szerepel, tehát az új stílus az ISO-25 stílus összes beállítását átveszi (All dimensions).
Az adatok beállítása után a Continue gombra kattintunk és állíthatjuk a saját stílusunk méretezési változóit.
A Lines fül a méretvonal (Dimension lines) és a méretsegédvonalak (Extension lines) beállításait tartalmazza.
A Symbols and Arrows fülön a mérethatárolót változtathatjuk meg és egyéb kiegészítő jel (megtört méret, ívhossz) beállításait tartalmazza.
A Text fülön a mérőszám megjelenítését, szöveg stílusát, méretét, színét és helyzetét állíthatjuk.
A Fit fül a méretezési rajzelemek elhelyezését szabályozza, mit tegyen a program, ha nem fér el az összetett rajzelem a megadott helyen. Itt állíthatjuk, igazíthatjuk egyetlen beállítással a rajzunk nagyságrendjéhez a méretezési stílust az Use overall scale of mező állításával, a méretezéshez használt rajzelem összes méretre nagyságra vonatkozó beállítását átléptékezhetjük. Ez azt jelenti, hogy ha ide például tízet írunk, akkor minden a stílust használó méretezési rajzelem tízszeresére megnő, így a nyílhegyünk, a mérőszámunk stb. is tízszer akkora lesz.
Gyakran elegendő a méretezéshez ezt az egy értéket átállítani, a többi beállítást alapértelmezetten hagyni.
A Primary Units fülön a mérőszám értékére vonatkozó beállításokat tehetjük meg hosszakra és szögekre.
Hány tizedes pontossággal, milyen formátumban írja ki a mérőszámokat a méretvonalra a program? Milyen tizedes elválasztót használjon? A mérőszámok elé (Prefix) mögé (Suffix) írjon-e valamit?
Milyen mértékegységben (Measurement scale)? Ha az érték 1, akkor a beállított rajzi egységben, vagy abban az esetben, ha milliméterben rajzoltunk és méterben szeretnénk a méreteket feliratozni, akkor ide 0.001-et kell írnunk.
A mérőszámok kiírásakor az értéktelen nullákat elnyomhatjuk (Zero suppression). Például 12 rajzi egység hosszú vonalunkat méretezzük és pontosságnak 0.00 állítunk, a nulla elnyomás be van kapcsolva, akkor a program 12-t fog kiírni mérőszámként, ha nincs nulla elnyomás, akkor 12,00-t. Természetesen, ha a vonalunk 12,11 akkor megjelenik a 12,11, mivel csak az értéktelen nullákat nyomja el a (Trailing) jelölőnégyzet bekapcsolása. A tizedesvessző előtti értéktelen nullák is elnyomhatók (Leading).
Alternate Units fülön a jelölőnégyzet kiválasztásával lehetőségünk van másodlagos méret megadására is.
A Tolerances fülön a tűrés megjelenítését állíthatjuk.
A beállítások végén OK gombra kattintva elkészül a méretezési stílusunk.